Gigel Știrbu, președintele Comisiei de cultură a Camerei Deputaților, va solicita Televiziunii și Radioului publice informații despre condițiile în care au participat la realizarea și difuzarea controversatului spectacol al popularului rapsod Tudor Gheorghe.
Spectacolul lui Tudor Gheorghe de la Sala Palatului, care a fost difuzat de Televiziunea publică de ziua lui Nicolae Ceaușescu, a stârnit multe controverse în media și pe rețelele de socializare, din cauza mesajelor politice eurosceptice și nostalgice față de trecutul comunist. Un spectacol intitulat „Tot degeaba 30”, în care protestele recente a sute de mii de oameni în sprijinul justiției au fost minimalizate, procurorii, insultați iar perioada scursă de la căderea comunismului a fost prezentată apocaliptic, pe muzica și versurile lui Tudor Gheorghe.
În aceste zile apar însă și gesturi ale autorităților - primarul PSD îl declară pe Tudor Gheorghe cetățean de onoare, în vreme ce președintele Comisiei de cultură din Camera Deputaților, Gigel Știrbu (PNL) vrea să știe de la TVR și de la Radioul public care au fost criteriile prin care s-au asociat cu spectacolul. TVR a înregistrat și transmis concertul, Radioul public a participat la realizarea lui, prin Orchestra națională și corul SRR.
Tudor Gheorghe, la lansarea unei cărți autobiografice, la Craiova
Cetățean de onoare, fără dosar și cu voturi împotrivă
Tudor Gheorghe a devenit de miercuri cetățean de onoare al Bucureștiului, la propunerea primarului Gabriela Firea, într-o ședință a Consiliului General al Capitalei, unde majoritatea dominată de PSD a votat pentru - 33 de voturi în favoarea conferirii titlului, 7 abțineri și 3 voturi împotrivă.
Cătălin Deaconescu, membru în Consiliul General din partea PNL, a declarat pentru Europa Liberă că a votat împotrivă și că au fost rare ocaziile în care s-au consemnat împotriviri la astfel de cazuri. La ședința Consiliului General, nu a existat însă nicio discuție, nu s-a prezentat niciun dosar. „La final de mandat, a devenit o practică din partea doamnei Firea. Curentă. Sunt zeci, dacă nu sute de cetățeni de onoare, cei mai mulți din istoria primăriei, cei mai mulți dintre ei artiști. Este un calcul electoral al Gabrielei Firea, să recruteze persoane cunoscute, chiar și controversate, care s-o sprijine în campanie”, a spus Cătălin Deaconescu. El a mai spus că Gabriela Firea a modificat și regulamentul de acordare a unor astfel de titluri, astfel că opoziției îi este tot mai greu să poată propune personalități.
- Dintre cei pe care PNL i-a susținut și au primit această titulatură se numără disidentele anticomuniste Doina Cornea, Elisabeta Rizea sau Regele Mihai.
Parlamentul cere explicații
Faptul că Televiziunea și Radioul publice au fost parte a unui spectacol de propagandă politică a atras atenția președintelui Comisiei de cultură din Camera Deputaților, Gigel Știrbu. El a declarat, pentru Europa Liberă, că va trimite scrisori celor doi președinți ai acestor instituții în care va solicita răspunsuri depre condițiile unor eventuale contracte și criteriile care au stat la originea implicării lor în acest concert.
TVR și SRR sunt finanțate de la bugetul de stat cu sute de milioane de euro, iar misiunea lor, descrisă în legea după care funcționează este strictă - informare, educare, entertainment. Este greu de identificat în ce categorie s-ar putea înscrie un concert în care, în ziua de 22 decembrie, la Sala Palatului, când se împlinesc 30 de ani de la debarcarea lui Nicolae Ceaușescu, se rostește o astfel de „elegie” cu trimiteri escatologice care definește prezentul „Avem funii bune și săpun/N-am uitat să facem lațul ștreangului de spânzurat. Nu găsim creanga și ciotul/Că pădurea s-a furat” - la minutul 26.13.
Diatriba prezentului, apologia trecutului
Concertul de la finalul anului trecut, cu o sală plină, de peste 4.000 de locuri și la care biletul s-a vândut cu peste 100 de lei, nu a avut un repertoriu cu totul nou. Unei orchestre simfonice, Tudor Gheorghe i-a adăugat chitara electrică, a lăsat cobza din alte epoci ale sale și s-a prezentat în ținută de gală, cu papion, pentru a deplânge mai degrabă soarta țării în 30 de ani de la căderea lui Ceaușescu.
Țara care geme „așteptând un decret de la Bruxelles sau Strasbourg”, în care „vin surate de import zăngănindu-și bucuria că au avut ocazia să lucreze-n România”. Un aer xenofob plutește în mai toate cântecele și poeziile declamate pe scena Sălii Palatului.
La fel, lupta împotriva corupției este aruncată în derizoriu, protestele fiind inutile în viziunea bardului de la Craiova - „Un popor de chinuiți” care „protestează pentru nimic”, care „ne-adunăm ca să ne-alergăm”. Sunt versuri proprii care afirmă că procurorii sunt „veleitari, oameni de nimic ce se vor mari”, versificări lejere cu vehemență nedisimulată atunci când vine vorba de momentul judecății celor care astăzi conduc România, manipulați „de un păpușar”. Lirismul fluviu curge doar din versurile de jale, care deplâng „ce am fost”, „ce am avut”, și peisajul sumbru, al „cătușei stinghere” - există o baladă în acest sens -, care sugerează în final că ar fi la dispoziția unor străini care dau ordinele de arestare a politicienilor sau magistraților, rostite în germană, engleză, franceză și italiană.
Apocalipsa vine online
De o săptămână, concertul lui Tudor Gheorghe este comentat pe rețelele sociale, iar pozițiile pro sau contra au iscat o controversă înfierbântată. Fostul ministru al Educației, Daniel Funeriu, a scris o postare care a devenit virală. La fel, activistul USR, Andrei Caramitru.
Amândoi au fost după aceea înfierați de posturi ca A3, de parlamentari PSD și oameni apropiați partidului - Maria Grapini și Dinu Săraru, fiind două exemple.
În apărarea lui Tudor Gheorghe au sărit cei de la Sputnik, site-ul oficial de propagandă al Kremlinului, care au cerut SRI și Facebook să cenzureze atacurile la adresa artistului.
Pe youtube, unde este încărcat concertul în două părți, comentariile negative sunt moderate, existând sute de încurajări ale fanilor rapsodului.
Tudor Gheorghe a declarat, pentru adevărul.ro, că i-au fost scoase din context și neînțelese mesajele sale. „Nu mă interesează prostiile pe care le debitează ba unul, ba altul. Nu mă ating. E aşa de normal. Fiecare om are părerile lui. Te laudă mulţi şi te înjură puţini. Dacă nu exista nicio reacţie mi se părea ciudat. Dar bravo lor! Eu cred în ce am făcut şi nu numai eu. O vorbă frumoasă: câinii latră, caravana trece“, a spus interpretul.
Legăturile cu politica
Cu Ion Iliescu și Victor Opaschi, când a primit un premiu de la Fundația Dan Voiculescu de 300.000 de lei
Tudor Gheorghe se declară apolitic și spune, în toate interviurile sale, că nu a făcut și nu va face politică. Sunt multe trimiteri la povestea tatălui său, care a fost arestat în timpul comunismului pentru că era legionar. Sugerează și că a fost disident, pentru că înainte de 1989 i s-a interzis un spectacol după Caragiale. Era în 1987 și doi ani nu a mai apărut în concerte. A continuat ca actor.
Într-un interviu din urmă cu trei ani, Tudor Gheorghe a spus că „oameni deștepți” din Securitate l-au protejat și povestește cum a primit aviz să plece la Paris, la intervenția lui Ștefan Andrei, fost membru al nomenklaturii comuniste.
După 1990, Tudor Gheorghe a primit protecția lui Ion Iliescu. L-a reprezentat în două mandate, din 1992 până în anul 2000, în Consiliul Național al Audiovizualului. Cât a fost președinte, Ion Iliescu l-a luat în delegații pe rapsod, cum s-a întâmplat în America de Sud. În cartea sa autobiografică „Fragmente de viață și de istorie”, Iliescu povestește cum artistul „i-a vrăjit cu un recital improvizat” pe românii din Brazilia care au venit să-i vadă la Consulatul din Rio de Janeiro. În 2002, Iliescu i-a acordat Steaua României.
Versurile și muzica sa au fost apreciate de PSD de-a lungul timpului. Până să-i dea Gabriela Firea titlul de cetățean de onoare al Bucureștiului, actorul-poet-compozitor a împărțit cu Victor Ponta notorietatea, pe când acesta a candidat la președinția României, în 2014. A anunțat pe site-ul propriu că l-a votat în primul tur pe Ponta și i-a îndemnat pe români să-l voteze în turul al doilea.
Mai devreme însă, în 2008, a fost recompensat cu 300.000 de lei de Fundația Dan Voiculescu, pentru că „a schimbat în bine imaginea României”. Când Voiculescu mergea la închisoare câțiva ani mai târziu pentru că a prejudiciat statul cu 60 de milioane de euro în dosarul ICA, bardul care face rime despre hoția din România trimitea la A3 un mesaj de adâncă tristețe.
Are titluri de la universități din Craiova și Târgu Jiu, este ambasador al Coaliției pentru Modernizarea României, a lui Alexandru Cumpănașu, un ong care a gestionat milioane de euro de la bugetul de stat, cercetat acum pentru fraudă.
Artistic, Tudor Gheorghe se declară ultimul descendent al generației lui Adrian Păunescu, de care a fost și foarte apropiat (sunt fin și naș). Este o generație care a răspuns direct apelului ceaușismului târziu, de ani 80, de a crea o supapă care să amplifice patriotismul de paradă, ultranaționalist și xenofob, și să facă uitate mizeria și spaima cotidiene, răspândite de comunism.