Alegerile pentru Parlamentul European continuă sâmbătă cu Malta, Letonia și Slovacia, care vor trimite cumulat 27 de deputați în Parlamentul European (Malta - 6 deputați, Letonia - 13 deputați, Slovacia - 8 deputați).
Duminică însă cetățenii din restul de 21 de state membre ale UE, printre care și România, sunt așteptați la urne.
În total, circa 418 milioane de alegători din cele 28 de state membre ale UE sunt așteptați să participe la alegeri, unul dintre cele mai mari exerciţii democratice din lume. Cu toate acestea, în rata de participare la alegerile europarlamentare a tot scăzut în ultimele patru decenii, de la 62% în 1979, atunci când erau doar nouă state membre, ajungând la 42,6% la alegerile din 2014, cu o Uniune formată din 28 de state.
Sondajele de opinie indică ascensiunea a partidelor populiste de extremă dreaptă, care ar putea împiedica procesul de luare a deciziilor în UE în următorii cinci ani.
Îți mai recomandăm România, ruptă de Europa. Prăpastia dintre discursul partidelor de la București și familiile politice europene
Pe fondul unui Brexit prelungit, aceste alegeri lansează un nou ciclu politic în UE, inclusiv schimbarea conducerii pentru instituţiile sale.
Parlamentul European are 751 de mebri care provin din cele 28 de state membre. Numărul eurodeputaților aleși în fiecare țară este proporțional cu mărimea populației, dar țările mai mici au însă mai mulți deputați decât ar avea dacă s-ar aplica principiul proporționalității stricte. În prezent, numărul deputaților variază de la șase pentru Malta, Luxemburg și Cipru la 96 pentru Germania.
România, a șaptea cea mai mare țară din UE, are alocate 32 de locuri. După retragerea Marii Britanii din Uniunea Europeană, România va avea, prin redistribuirea locurilor, încă un mandat în plus.
Alegătorii români şi comunitari care se află în străinătate pe 26 mai pot vota şi pentru alegerile europarlamentare şi pentru referendumul naţional la oricare dintre cele 441 secţii organizate în străinătate.
Duminică, odată cu alegerile europarlamentare, va avea loc și referendumul privind justiția, convocat de președintele Klaus Iohannis.
Pentru referendum se va putea vota în aceleași secții de votare organizate și pentru alegerile europarlamentare.
Îți mai recomandăm Alegeri europarlamentare în Anglia și Olanda: mulți cetățeni europeni din UK nu pot votaAlegătorii vor putea să își exercite dreptul de vot pentru unul dintre scrutine sau pentru ambele. Pentru referendum, ei vor primi două buletine de vot aferente fiecărei întrebări, la care vor putea răspunde cu „da” sau „nu”.
Cele două întrebări propuse de președintele Klaus Iohannis sunt:
1. Sunteţi de acord cu interzicerea amnistiei şi graţierii pentru infracţiuni de corupţie?
2. Sunteţi de acord cu interzicerea adoptării de către Guvern a ordonanţelor de urgenţă în domeniul infracţiunilor, pedepselor şi al organizării judiciare şi cu extinderea dreptului de a ataca ordonanţele direct la Curtea Constituţională?
Îți mai recomandăm VIDEO. Generația Instagram și-a făcut temele pentru primul vot