Ministrul Muncii, Marius Budăi, s-a apărat luni, la moțiunea simplă introdusă împotriva sa de USR și Forța Dreptei cu beneficiile pe care le-a adus pieței muncii și bugetului prin măsurile luate.
El a spus că măsura privind impozitarea contractelor part-time la nivelul salariului minim a dus la o creștere record a numărului de contracte de muncă cu normă întreagă și la încasări mai mari la bugetul de stat.
„Avem peste 6.720.000 de contracte de muncă active, dintre care 5,7 milioane cu normă întreagă şi un milion cu normă parţială. Este un număr record, domnilor, în istoria recentă României. De la introducerea acestei măsuri şi până în prezent, şi datele sunt publice, sunt peste 170.000 de noi angajaţi care au fost trecuţi din regim part-time la o formă de încadrare cu normă întreagă”, a spus ministrul Muncii, citat de Agerpres.
El a spus că, altfel, salariații ar fi fost condamnați „la o pensie part-time", în condiţiile în care cei mai mulţi dintre ei erau plătiţi oficial pentru două ore, iar diferenţa până la opt ore era plătită cash, la negru, de către angajatori. „Astfel, practic, angajatorul îşi băga în buzunarul propriu banii de pensii şi de sănătate ai angajaţilor săi”, a spus Budăi.
În ceea ce priveşte pensiile internaţionale, el a semnalat că se aplică aceleaşi reguli în toate statele membre ale Uniunii Europene şi că unele state răspund mai greu, din diverse considerente, mai mult sau puţin obiective.
Totodată, în legătură cu pensiile administrate privat, ministrul a menţionat că modificările aduse la Pilonul II şi prevăzute în PNRR au fost aprobate de Comisia Europeană.
La acuzele privind „voucherizarea" României, ministrul Muncii a subliniat că nu ministerul pe care îl conduce coordonează distribuirea voucherelor, ci este parte din echipă, şi că datorită acestora au fost ajutaţi cei mai vulnerabili dintre români cu bani pentru alimente, pentru facturile la energie.
El a declanșat un atac furibund la adresa inițiatorilor moțiunii despre care a spus că este un „un simulacru de moţiune” scrisă de oameni care nu au fost în stare de nimic atunci când au guvernat.
„Aţi scris o moţiune fix aşa cum aţi guvernat, numai minciuni şi nimic bun pentru oameni”, a spus Budăi, citat de News.ro.
Mai mult, față de reproșurile care i-au fost aduse, că a „salvat” pensiile speciale, el a spus că, de fapt, le-a plafonat, prin OUG 59/2017, pensiile speciale, mai puţin pe cele ale magistraţilor, protejaţi de deciziile CCR.
Fostul ministru PNL al Muncii, Raluca Turcan, deși partener de guvernare alături de partidul ministrului Budăi, s-a arătat „intrigată” că Ministerul Muncii a trimis Parlamentului un proiect de lege privind pensiile speciale fără calcularea impactului bugetar.
Îți mai recomandăm Legea pensiilor speciale a ministrului Budăi nu respectă angajamentele din PNRR. Banii europeni, în pericol„În ceea ce priveşte aşa-numitele pensii speciale, recunosc că şi pe mine m-a intrigat faptul că, după ce Ministerul Muncii a plătit anul trecut o consultanţă costisitoare, a fost transmis în Parlament un proiect fără impact bugetar calculat şi într-o variantă mult mai slabă decât cea pe care am lăsat-o la minister, elaborată de funcţionarii publici din minister, fără consultanţă externă”, a spus Turcan.
Ea a spus că un proiect care să rezolve problema socială generată de pensiile speciale trebuie să răspundă la următoarele cerinţe:
- Să fie agreat cu categorii profesionale vizate pentru a nu depopula sisteme vitale;
- Să fie constituţional, ceea ce ar presupune ca varianta agreată, după negocieri reale şi nu simulate cu magistraţii, să fie extrapolată la celelalte categorii;
- Să nu creeze noi categorii de beneficiari de pensii speciale;
- Să scoată sistemul de apărare şi de ordine publică din categoria pensiilor speciale pentru că militarii au pensii ocupaţionale, propriul sistem de contributivitate şi de plată a pensiilor.
Turcan a trimis la o lectură atentă a recomandărilor Băncii Mondiale, precum şi a Deciziei CCR, prin care s-a stabilit că „pensia de serviciu pentru cadrele militare nu reprezintă un privilegiu, ci este justificată în mod obiectiv, ea constituind o compensaţie parţială a inconvenientelor ce rezultă din rigoarea statutelor speciale cărora trebuie să li se supună militarii.”
Referitor la pensiile militare de stat, deputata PNL a precizat că ministrul Muncii ar trebui să se asigure că vârsta de pensionare este corelată cu celelalte state NATO şi UE, iar pentru personalul auxiliar cu vârsta standard din sistemul public de pensii.
Moţiunea simplă, intitulată „Marius Budăi - ministrul salvării pensiilor speciale" critică „incompetenţa şi nepăsarea” ministrului Budăi, pe care l-au acuzat că a clădit un scut „în jurul specialilor şi al pensiilor speciale" şi că „a pus în pericol, de dragul unor pensii nesimţite, miliardele pe care ar urma să le primească ţara pentru dezvoltare".
Semnatarii moțiunii spun că mandatul lui Budăi la minister a început cu „două ratări majore": termenele asumate în programul de guvernare pentru implementarea legii salarizării şi a unei noi legi a pensiilor, care pun în pericol PNRR.
Dacă proiectul nu respectă condițiile puse de Comisia Europeană, România poate pierde banii europeni acordați prin PNRR.
Autorii moțiunii spun că proiectul privind pensiile speciale trimis Parlamentului este „vădit neconstituţional", pentru că nu doar că nu trece nicio pensie specială pe principiul contributivității, dar de fapt „cosmetizează” detalii prin care „salvează pensiile specialilor".
Iniţiatorii moţiunii îi reproșează lui Budăi că nu a majorat celelalte pensii, „încurajând minciuna" că limitarea PIB stabilit prin PNRR nu ar permite creşterea lor, majorând, în schimb, salariile bugetarilor.
În moţiune este criticat și programul acordării de vouchere pensionarilor şi persoanelor defavorizate, susţinându-se şi că nu a fost respectat calendarul de creştere a alocaţiilor pentru copii, iar PSD nu a prezentat nicio formulă predictibilă de creştere a salariului minim care să permită angajatorilor să îşi calculeze din timp anvelopa financiară necesară.