Bună dimineața, dragi prieteni,
Problemele României se acutizează. O treime din Timișoara, inclusiv spitalele, au rămas fără căldură în pragul iernii, iar problema încălzirii e frecventă în toată țara. Nu există încă perspective pentru un guvern stabil.
Iată principalele știri:
- Ca replică la propunerea de armistițiu, generalul Ciucă a primit un ultimatum: liderul USR Dacian Cioloș i-a cerut să își depună mandatul.
- China a efectuat două teste cu rachete supersonice. Șeful Marelui Stat Major al Statelor Unite invocă îngrijorat Războiul Rece.
- Dezvăluirile privind setările algoritmilor Facebook arată că firma a încurajat sistematic agresivitatea, cu efecte politice grave. Cazul Poloniei.
La capătul anilor de neîncredere, Varșovia a devenit una din marile probleme ale Uniunii Europene. Tocmai a fost amendată de Bruxelles cu 1 milion de euro pe zi. Care este rolul Facebook în dosar?
Spitale fără căldură în țara fără guvern
Apelul generalului Ciucă de a obține votul USR și/sau PSD pentru un guvern minoritar a înregistrat un eșec. Nici USR, nici PSD nu sunt dispuse să sprijine un cabinet dominat de tandemul Iohannis-Cîțu, fără a avea un minim control asupra guvernării.
Cu excepția liberalilor arondați lui Florin Cîțu, toți politicienii spun că România are nevoie de un guvern politic, bazat pe o coaliție, cu o majoritate solidă în Parlament.
Liderul USR Dacian Cioloș i-a cerut de-a dreptul generalului Ciucă să renunțe la eforturile zadarnice de a-și încropi un cabinet și a propus reluarea de la zero a negocierilor cu PNL, după cum a aflat în exclusivitate Europa Liberă.
Generalul a refuzat, iar conducerea PNL susține că este de acord în principiu cu refacerea Coaliției cu USR. După cum a aflat colegul meu Cristian Andrei, decidenții liberali susțin că de îndată ce discuțiile cu USR vor progresa, vor upgrada și mandatul premierului Ciucă de la guvern minoritar la guvern de coaliție.
Nu este însă clar cât de sinceră este această abordare devreme ce apar numeroase informații care relevă apropierea PNL de PSD.
Crin Antonescu a fost președintele PNL în perioada în care partidul făcea parte din Uniunea Social Liberală și susținea guvernul premierului Victor Ponta (PSD). Crin Antonescu este cel care l-a introdus pe primarul Klaus Iohannis în politica de la București.
În plus, fostul lider PNL în perioada USL - coaliția dintre liberali și social-democrați care l-a susținut pe premierul Ponta - a apărut la Digi24 invocând beneficiile refacerii coaliției cu PSD. Cel mai realist argument - ostilitatea dintre PNL și USR pare insurmontabilă.
Între timp, G4Media deschide cu un editorial în care avertizează asupra catastrofei umanitare cu care se confruntă România în pragul iernii, fără un guvern stabil. Au murit 11 mii de oameni de la începutul crizei politice.
Situația este într-adevăr extrem de gravă, după cum arată de săptămâni informațiile publicate de Europa Liberă. Iar de ieri, spitalele din Timișoara au rămas fără căldură, când tocmai încep temperaturile sub zero grade Celsius.
Între timp, rata de deces a pacienților Covid de la Terapie Intensivă este de jumătate, potrivit datelor oficiale deseori subestimate.
Iar Senatul a votat contra restricțiilor Covid care au ajuns la Parlament - nu poți îngrădi dreptul constituțional la muncă, au insistat senatorii PSD.
SUA: testele rachetelor supersonice ale Chinei, îngrijorătoare
Mai multe mari publicații internaționale citează declarațiile generalului Mark Miller, șeful Statului Major Reunit al Statelor Unite (Joint Chief of Staff). El avertizează că testele militare cu rachete hipersonice efectuate de China sunt îngrijorătoare.
Cele două teste au avut loc în cursul verii, iar înaltul oficial militar american nu a respins asocierea cu momentul Sputnik din timpul Războiului Rece. BBC amintește că în 1957, URSS a testat rachetele Sputnik, operațiune care a determinat administrația Kennedy să investească masiv în tehnologie militară pentru apărarea Occidentului.
Șeful Statului Major Reunit (Joint Chief of Staff) gen. Mark Miller a atras atenția în numeroase rânduri asupra problemelor militare provocate de China.
Purtătorul de cuvânt al Pentagonului a minimalizat tonul alarmist al generalului: „nu este o tehnologie de care suntem străini, nu este ceva la care să nu ne fi gândit deja de ceva vreme”. Experții consulați de New York Times au aceeași abordare.
Mesajele liniștitoare nu par însă eficiente la Taipei. The Guardian citează declarația președintelui Taiwanului, Tsai Ing-wen, care spune că amenințarea chineză sporește zi de zi.
Doamna Tsai Ing-wen și-a exprimat speranța că în cazul unui atac, Statele Unite vor sări în ajutor. Ea a confirmat personal prezența unei echipe de instructori militari în Taiwan.
Gazul de la Kremlin, algoritmii Facebook și Covid
În legătură cu amenințările ce planează asupra Europei, presa discută cel puțin trei.
Colegii de la Europa Liberă în limba engleză publică declarația liderului de la Moscova Vladimir Putin care ar fi dat undă verde aprovizionării cu gaz a Europei Centrale. Dar numai după ce rezervele rusești vor fi pline, adică după 8 noiembrie.
Între timp, Republica Moldova a primit de la Uniunea Europeană un ajutor de 60 de milioane de euro pentru facturile la gaz, unele emise de Polonia, în condițiile în care negocierile Chișinăului cu Gazprom sunt foarte dificile.
Apropo de Polonia... Washington Post continuă seria dezvăluirilor cu privire la efectele toxice generate de favorizarea emoticonului furios (angry emoji).
Potrivit unei serii de rapoarte interne Facebook, partidele moderate din Polonia s-au plâns încă din 2019 că Facebook favorizează răspândirea postărilor care stârnesc enervare, iritare sau furie.
Participanții la o demonstrație pro-Uniunea Europeană după problematica decizie a Tribunalului Constituțional din Polonia potrivit căruia legislația europeană nu primează asupra celei interne. Decizia, văzută ca un gest de independență, este foarte prețuită în grupările eurosceptice de pe rețelele de socializare, inclusiv în România.
Și Lege și Justiție, conservatorii de guvernământ, și Platforma Civică, opoziția liberală, spun că Facebook a adâncit polarizarea societății poloneze. Confederația partidelor extremiste nu are de făcut în schimb niciun reproș.
Între timp, mesajele anti-occidentale au alimentat euroscepticismul. Cea mai recentă veste legată de tensiunile dintre Varșovia și Bruxelles este amenda de 1 milion de euro zilnic pe care Polonia urmează să o plătească pentru că nu a desființat un organism disciplinar susceptibil de a exercita presiuni asupra magistraților.
Se pregătește probabil România. Controversata Secție Specială înființată de guvernarea Dragnea/Dăncilă e încă în funcțiune și face obiectul unei dispute acute între USR care este pro-desființare și PNL.
Și în România dezbaterile contondente pe FB par să aibă efecte devastatoare în materie de ascensiune a radicalismului. Camerele de ecou ale radicalilor de la AUR răspândesc furibund mesajele anti-vaccinare, la pachet cu ura față de Occident.
Presa românească de azi scrie că sportivii dintr-unul din loturile olimpice ale României au obținut certificate de vaccinare false. Într-o cheie comică, rară de altfel, un român din diaspora a găsit o cale de a elimina vaccinul: a băut o ladă de bere.
Alte subiecte:
- Presa franceză, dar și cea britanică descriu războiul comercial anglo-francez cu privire la pescuit, post-Brexit.
- The Times anunță că arheologii au găsit antecamera în care gladiatorii așteptau să intre în arenă. Amfiteatrul de la Richborough este unul dintre cele mai importante vestigii ale Britaniei romane.
- Campania Europei Libere „Secolul Regelui Mihai” a ajuns la al patrulea episod: Stalingrad, 23 august, ruptura de Hitler.
Nu uitați de provocarea noastră: Europa Liberă. Libertatea de a fi sincer. Abonați-vă la prezentul newsletter și așteptăm povestea dvs. pe rețelele de socializare.
Ne puteți scrie - opinii, comentarii, întrebări - și pe email la treiminute@rferl.org.
Ne revedem mâine, toate cele bune,
Elena