Daniel Bodnar a postat pe pagina personală de Facebook citația și acuză o campanie de intimidare dusă de instituții ale statului împotriva sa. Conform documentului, cei doi sunt citați „pentru a i se aduce la cunoștință calitatea de suspect și pentru audiere în cauza privind accesul ilegal la un sistem informatic în formă continuată (...) și deținere de droguri de risc, fără drept, în vederea consumului propriu”.
Audierea nu a mai avut loc deoarece avocatul lui Bodnar a cerut amânarea întâlnirii după ce a intervenit o problemă medicală în familie.
În același timp, indirect, lui Bodnar i s-a comunicat faptul că citația a fost redactată greșit, acuzația de „deținere de droguri în vederea consumului propriu” fiind „uitată” în pagină de un polist neglijent.
Am întrebat la DIICOT Suceava dacă citația a fost greșită, dar am fost direcționați către biroul de presă al structurii de la București, pe motiv că telefonic nu se poate stabili identitatea celui care solicită informații.
Citația pe care a primit-o Daniel Bodnar de la DIICOT Suceava în care este considerat suspect de consum de droguri
Nu este prima dată când activistul de mediu care urmărește și raportează transporturile ilegale de lemn este supus presiunilor și intimidărilor din partea autorităților locale.
În urmă cu nouă luni, imediat după ce a fost victima unui grav accident de circulație, poliția i-a testat pe cei doi ocupanți ai mașinii, Bodnar fiind pasager. Dacă în cazul șoferului rezultatul testului a fost zero, în cazul lui Bodnar rezultatul a indicat 0,05 mg/l alcool în aerul expirat, informație „scursă” imediat în presa locală.
După aproximativ o lună, buletinul de analize transmis de Medicina Legală către IPJ Suceava arată că Bodnar nu consumase băuturi alcoolice. În tot acest timp, tânărul a fost ținta unor atacuri din partea celor care-l critică pentru activitatea sa.
Îți mai recomandăm Mihai Dragolea, jurnalistul bătut în timp ce documenta mafia pădurilor din Bucovina: „Vorbim de Estul sălbatic al Europei”Pădurarul arestat care a recunoscut furturile din păduri
Nici Gheorghe Calancea nu a ajuns la audieri după ce a primit o citație identică cu a lui Bodnar. El a fost pădurar până în martie 2020 la Ocolul Silvic Cârlibaba din județul Suceava. Acuzat de procurori de tăierea și comercializarea mai multor arbori din parcela pe care o administra, Calancea a dezvăluit mecanismul prin care se fură lemn din pădure.
Acuzat de furtul a 700 de arbori, Calancea a recunoscut parțial prejudiciul și susține că ceea ce s-a întâmplat la Ocolul Silvic Cârlibaba nu avea cum să se producă fără știința și aprobarea șefilor.
Astfel, Calancea a reclamat că angajați ai Direcției Silvice Suceava ar avea firme în domeniul forestier trecute pe numele rudelor sau ale apropiaților iar o parte din banii rezultați din comercializarea ilegală a lemnului ajung la partidul care i-a numit în funcții.
Traficul de lemn exploatat ilegal pare să fi scăpat de sub control în mai multe județe din țară
Interesul DIICOT Suceava pentru un activist de mediu care sună la poliție când descoperă transporturi ilegale de lemn și pentru un fost padurar care a dezvăluit public metodele de furt din pădure este cel puțin suspect având, în vedere volumul de muncă al procurorilor de la Suceava care ar trebuie să ancheteze cazurile aproape zilnice de contrabandă cu țigări, trafic de migranți, infracțiuni la regimul vamal, trafic de persoane și trafic de droguri.
Îți mai recomandăm Violențe ale hoților de lemn asupra activistul de mediu Daniel Bodnar. Ce face Poliția?Am cerut structurii centrale o statistică a dosarelor mai vechi de 5 ani înregistrate în Suceava, numărul de sesizări din acest an, câte dosare penale s-au înregistrat etc. Nu am primit încă un răspuns.
În schimb, am extras aceste informații din raportul de activitate al DIICOT pe anul 2020. Din documentul oficial rezultă că în 2020, numărul cauzelor de soluționat a fost de 1.312, din care 372 nou înregistrate. Serviciul funcționează cu 7 procurori care au de soluționat 187 de dosare. 816 dosare au rămas nesoluționate la sfârșitul anului 2020, fiind trimise în judecată 60 de cauze.
Din cele 376 de cauze rezolvate în 2020, 292 au primit o soluție la peste un an de la sesizare, iar 9 dosare după împlinirea termenului de prescripție.
Serviciul Teritorial Suceava al DIICOT avea, în 2020, 38 de dosare mai vechi de 5 ani care se aflau încă în cercetare. Serviciul este condus de procurorul șef Bogdan Apetroae, fost polițist până în 2009. Potrivit declarației de avere pe 2021, soția sa este angajată ca economist în cadrul Direcției Silvice Suceava.
Îți mai recomandăm Uciși protejând mediul | Creștere alarmantă a crimelor comise împotriva activiștilor