La finalul întâlnirii de la Moscova, preşedintele Emmanuel Macron a declarat că i-a propus lui Vladimir Putin „construirea de garanţii de securitate concrete” pentru toate statele implicate în criza ucraineană.
„Preşedintele Putin m-a asigurat de disponibilitatea sa de a mă angaja în această logică şi de dorinţa sa de a menţine stabilitatea şi integritatea teritorială a Ucrainei”, a spus preşedintele Macron în cadrul unei conferinţe de presă comune, în care a menţionat „termeni de convergenţă” între Rusia şi Franţa, fără a da detalii.
În cadrul aceleiași conferințe, Vladimir Putin a spus că este gata să facă totul pentru a se ajunge la compromisuri şi pentru a se evita o escaladare militară a conflictului ruso-occidental din jurul Ucrainei.
În cadrul conferinței de presă, Vladimir Putin și Emmanuel Macron au spus care au fost concluziile întâlnirii.
„De partea noastră, vom face totul pentru a găsi compromisuri care să poată satisface pe toată lumea. Trebuie găsită o soluţie pentru a ieşi din această situaţie”, a declarat Putin, asigurând că nici el, nici preşedintele Macron nu vor un război Rusia-NATO care „nu ar avea niciun câştigător”.
„Am discutat despre garanţiile de securitate, despre o mulţime de astfel de probleme. Am confirmat importanţa acordului de la Minsk. Am căzut de acord că trebuie să continuăm exporturile. Consider că discuţiile sunt pozitive şi s-au aşezat bazele pentru acţiuni viitoare”, a spus Putin.
Putin a mai spus că ţările din NATO continuă să ofere arme Ucrainei”. „Neextinderea NATO şi nedesfăşurarea de sisteme de luptă la frontiera rusă”, sunt cererile Rusiei pentru o descaladare a situaţiei, conform lui Putin.
Președintele Emmanuel Macron a spus și el că trebuie găsită o cale pentru stabilitatea Europei, iar pentru aceasta discuțiile vor continua.
„Am vorbit despre garanţiile de securitate, avem opinii diferite despre Ucraina, dar trebuie să ne privim în ochi şi să discutăm. Am încercat să vedem cât de departe ne putem pune de acod. Vom discuta şi zilele următoare, vom avea discuţii cu NATO, UE şi SUA. Suntem pregătiţi să începem acest proces, trebuie să continuăm acest dialog şi discuţiile pe care le-am avut trebuie să continue. Nu putem să riscăm să vedem că în Europa revine spectrul confruntării, al dezordinii şi instabilităţii. Este mereu simplu să începi un conflict, mai greu este să-l închei şi să construieşti o pace durabilă”, a spus preşedintele francez.
Ce vers quoi nous devons aller, c’est la désescalade. Nous en connaissons les termes. Grandes questions de sécurité collective, question ukrainienne, situation sécuritaire en Biélorussie et dans toute la région : avançons. pic.twitter.com/sXEDLGf4jO
— Emmanuel Macron (@EmmanuelMacron) February 7, 2022
Preşedintele Putin a mai spus că va continua să ceară răspunsuri din partea Occidentului la principalele sale cerinţe de securitate, deşi a precizat că SUA şi NATO au „ocolit” Rusia în răspunsurile oficiale trimise Moscovei luna trecută.„Nu cred că un dialog se opreşte aici”, a spus Vladimir Putin, adăugând că Rusia va trimite în curând răspunsul său scris la reacţiile NATO şi SUA.
Înaintea discuțiilor oficiale cu Putin, Macron a afirmat că dialogul este esențial pentru actuala situație din Europa.
„Întreaga Europă se află astăzi la răscruce. Am pus bazele unui dialog în 2019, care a dat naștere la multe schimburi de replici în St Petersburg și în alte părți. Acest dialog este esențial pentru asigurarea stabilității continentului european”, declara Macron la începutul discuțiilor oficiale dintre acesta și Putin.
Întâlnirile diplomatice s-au intensificat în ultimele zile
În paralel, secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, s-a întâlnit luni cu președintele Poloniei, Andrej Duda. În urma întâlnirii dintre cei doi, Stoltenberg a declarat că alianța ia în calcul „mai multe ajustări pe termen lung cu privire la prezența noastră pe flancul estic al NATO”.
Secretarul general a transmis că nu există încă o decizie finală în acest sens.
Tot luni, secretarul american de stat, Antony Blinken, a declarat că Statele Unite și Uniunea Europeană lucrează împreună la o soluție pentru a proteja aprovizionarea europeană cu energie împotriva unor eventuale șocuri generate de criza din Ucraina.
„Ne aflăm în coordonare cu aliații și partenerii noștri, inclusiv cu părțile interesate din sectorul energetic, cu privire la cel mai eficient mod de a împărți rezervele de energie în cazul în care Rusia întrerupe aprovizionarea cu gaz către Europa sau inițiază un conflict cu Ucraina ce ar putea perturba fluxul de gaz pe teritoriul acesteia (către Europa, n.r.)”, a spus Blinken în timpul unei conferințe de presă comune cu șeful UE pentru politică externă, Josep Borrell.
Președintele Franței va merge marți la Kiev, pentru a se întâlni apoi, marți seară, la Berlin, cu cancelarul Germaniei, Olaf Scholz, după întoarcerea acestuia de la Washington. La discuții va participa și președintele Poloniei, Andrzej Duda.
Îți mai recomandăm Criza din Ucraina | De ce nu a fost invitată România la ultimele discuții cu Joe BidenEmmanuel Macron declarase înainte de vizita la Moscova că prioritatea sa este „dialogul și detensionarea situației”. Duminică, președintele Franței a vorbit la telefon cu cel al Statelor Unite, Joe Biden, despre eforturile diplomatice în contextul mobilizării militare ruse la granița Ucrainei.
Potrivit Casei Albe, cei doi „și-au reafirmat sprijinul pentru suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei”.
Președinția franceză a precizat că discuția a vizat asigurarea unei „bune coordonări” cu Statele Unite.
Purtătorul de cuvânt al Kremlinului spusese că vizita președintelui Franței este un pas importantă, dar a adăugat că situația e prea complicată pentru a putea fi rezolvată în timpul unei singure discuții.
Dmitri Peskov a adăugat că „atmosfera rămâne tensionată” în condițiile în care SUA și aliații săi continuă să ignore garanțiile de securitate cerute de Moscova.
Îți mai recomandăm Putin: Lansatoarele de rachetă din România şi Polonia sunt o ameninţare pentru RusiaSolicitările Rusiei, inclusiv retragerea forțelor NATO din țările din apropierea ei și excluderea posibilității ca Ucraina să adere vreodată la Alianță, au fost respinse de Occident.
Unele discuții despre desfășurarea de echipamente militare ar putea avea loc, dar doar după ce Rusia își retrage cei peste 100.000 de soldați din apropierea graniței cu Ucraina, au transmis SUA.