Bun găsit,
Iată principalele știri:
- Cele două legi ale Educației, din proiectul prezidențial „România Educată”, au fost votate de Senat chiar în prima zi de grevă generală a profesorilor și vor fi trimise președintelui Klaus Iohannis pentru promulgare.
- „Legiunea Rusiei Libere” și „Corpul Voluntarilor Ruși”, două grupuri paramilitare rusești descrise ca fiind anti-Putin, spun că au „eliberat” câteva sate din regiunea rusă Belgorod.
- Președintele american Joe Biden și președintele Camerei Reprezentanților, Kevin McCarthy, nu au reușit să ajungă luni la un acord cu privire la modalitatea de majorare a plafonului de îndatorare al SUA, dar spun că vor continua discuțiile.
Paradoxurile președintelui Iohannis
Ieri a fost prima zi de grevă generală din Educație, iar colegii mei de la Europa Liberă au prezentat cum s-a văzut protestul în București și în alte orașe după discuții cu profesori, părinți și elevi.
Publicația Școala9 a fost într-un liceu din București în care doar zece profesori din 130 au intrat în grevă generală. „Mi se pare tardivă greva și este nedrept pentru elevi”, a spus unul dintre ei.
După ce premierul Nicolae Ciucă le-a spus angajaților din învățământ să reia lucrul, sindicatele afirmă că „acest mesaj nu va face decât să crească numărul greviştilor”, transmite Digi24.
Un articol de opinie din Ziarul Financiar arată „drumul spre dezastru”: degeaba creşte PIB-ul dacă salariul unui profesor este mai mic decât al unui muncitor de pe şantier.
Bănci goale în prima zi de grevă generală a profesorilor, 22 mai 2023.
Acesta este contextul în care, chiar în prima zi de grevă generală, cele două legi ale Educației - din programul „România Educată” al președintelui - au fost adoptate decisiv de Senat, iar Hotnews prezintă principalele modificări: posibilitatea ca liceele să organizeze propriul examen de admitere și introducerea Religiei ca disciplină opțională la Bacalaureat pentru elevii de la profilul uman.
Recorder scrie despre o altă situație absurdă: „mașinăria de secretizare fără preaviz a informațiilor de interes public”. Având informații furnizate chiar de către Administrația Prezidențială despre costul primului zbor oficial al președintelui Klaus Iohannis, aceeași instituție spune acum că informațiile sunt secrete.
G4Media descrie o mișcare-surpriză a României: se alătură celor nouă țări care cer eliminarea dreptului de veto al statelor membre UE în două domenii esențiale – politica externă și securitatea - fără nicio dezbatere internă pe acest subiect.
Iar ministrul Muncii, Marius Budăi, a anunțat ieri că vârsta de pensionare va crește treptat până la 65 de ani pentru toți românii. Aflați noile „principii” pe pagina Europa Liberă.
În ceea ce privește negocierile legate de schimbul de premieri, Libertatea scrie care este noua strategie a lui Marcel Ciolacu: „Până nu primește mandatul de a forma Guvernul de la Iohannis, nu va finaliza negocierile.”
Libertatea mai scrie, pe surse, despre decizia luată de Consiliul Național de Etică: ministrul Afacerilor Interne, Lucian Bode, nu a plagiat în cartea care reprezintă teza sa de doctorat.
Tot despre bugetari și ale lor cursuri de perfecționare scriu colegii mei în Europa Liberă. Când un lucru necesar se transformă în vacanțe pe bani publici la munte și la mare.
Se clatină regimul Putin? Spionajul german spune „nein”
Ciocniri violente au izbucnit ieri la granița ruso-ucraineană, iar Moscova a acuzat un „grup de sabotaj” ucrainean că a încercat să facă o incursiune în Rusia, transmite RFE/RL.
Acuzația a fost respinsă de serviciile secrete militare ucrainene, care afirmă că în spatele atacurilor din regiunea rusă Belgorod s-ar afla cetățeni ruși din două grupări paramilitare. The Guardian le descrie ca fiind „miliții anti-Putin”, iar presa rusă de stat susține că „majoritatea” locuitorilor fug din satele rusești aflate de-a lungul frontierei.
De asemenea, aceste grupări au difuzat o înregistrare care pare să arate steagul opoziției fluturând deasupra unei universități din Moscova, transmite CNN.
Un soldat ucrainean stă într-un șanț săpat pe linia frontului în apropiere de Bahmut, în regiunea Donețk, Ucraina, 22 mai 2023.
Reprezintă aceste atacuri din regiunea rusă Belgorod o tentativă sau măcar un început de destabilizare a regimului Putin? Serviciul german de Informaţii Externe consideră că preşedintele rus nu este slăbit după 15 luni de război, conform agenției dpa.
Continuă însă luptele la Bahmut, în Ucraina, dar armata ucraineană spune că rușii au intrat în „capcană”, informează RFE/RL, în timp ce șeful mercenarilor Wagner, Evgheni Prigojin, spune că își va lua soldații și va pleca din acest oraș. A fost un nou atac la conducerea militară rusă, despre care a spus că va trebui să creeze „un pluton de generali” ca să apere pozițiile cucerite.
În privința avioanelor F-16, Statele Unite spun că ar ajunge în Ucraina - în cel mai optimist scenariu - abia peste câteva luni, relatează CNN.
În același timp, SUA acuză mercenarii Wagner că încearcă să tranziteze echipamente militare prin Mali. Armele ar fi cumpărate din alte țări și ar trebui să fie folosite în războiul împotriva Ucrainei, scrie Reuters.
Bugetul SUA, rețele sociale și alegeri europene
Președintele american Joe Biden și președintele Camerei Reprezentanților, Kevin McCarthy, nu au ajuns la un acord cu privire la plafonul de îndatorare, deși ambii au considerat că discuțiile au fost productive, transmite Associated Press.
Negocierile dintre democrați și republicani se poartă pe ridicarea limitei de împrumut SUA, pentru a evita o potențială incapacitate de plată, cu câteva zile înainte de termenul limită: 1 iunie.
Între timp, în SUA, au circulat imagini false cu privire la o așa-zisă explozie lângă Pentagon, distribuite inclusiv de conturi verificate de Twitter, conform CNN.
Președintele SUA, Joe Biden, găzduiește discuțiile privind limita de îndatorare cu președintele Camerei Reprezentanților, Kevin McCarthy, în Biroul Oval de la Casa Albă, Washington, SUA, 22 mai 2023.
Iar cea mai importantă rețea de socializare, Facebook/Meta, a fost amendată cu 1,2 miliarde de euro pentru gestionarea necorespunzătoare a datelor la transferul lor între Europa și Statele Unite, informează BBC. Este cea mai mare amendă dată sub legislația GDPR.
Pe continentul european, Politico scrie că UE a cerut Greciei să investigheze acuzațiile potrivit cărora ar abandona migranți pe mare, iar RFE/RL detaliază acordul la care au ajuns partidele din Bulgaria pentru formarea unui guvern, după cinci runde de alegeri în doi ani.
În Turcia, candidatul de pe locul al treilea a anunțat că îl sprijină pe președintele Recep Tayyip Erdogan în alegerile prezidențiale de duminică.
Alte știri:
- Un cutremur de 4,9 magnitudine, la o adâncime de 2,2 kilometri, a avut loc aseară în judeţul Arad, urmat de mai multe replici - cea mai mare de 4,3. Directorul INFP descrie seismul ca fiind „semnificativ” pentru zona respectivă.
- România, țara în care ministrul Mediului urăște urșii, scrie PressOne.
- Simona Halep acuză Agenţia Internaţională de Integritate a Tenisului (ITIA) de ipocrizie după ce a amânat pentru a treia oară audierile în cazul în care sportiva este acuzată de dopaj.
Ne puteți scrie pe adresa de e-mail treiminute@rferl.org sau pe paginile noastre de Facebook și Instagram.
Toate cele bune,
George