Guvernul Ciolacu a susținut, într-un comunicat de presă, că „din octombrie 2023 până în prezent, nu au intrat cereale ucrainene pe piața internă din România, fiind vorba doar despre tranzit către Portul Constanța, de unde mărfurile au plecat la export”.
Datele Institului Național de Statistică (INS) contrazic asigurările date de Executiv.
Pe 15 ianuarie, Marcel Ciolacu anunța că, de șase luni, de când este el premier, în România nu a rămas niciun bob de grâu din producția Ucrainei și nici nu există date sau informații că s-ar descărca ilegal cereale pe piața românească.
Europa Liberă a solicitat INS date despre importurile de cereale, defalcate pentru fiecare lună din 2023, pentru grâu, floarea soarelui, rapiță și porumb, cerealele pentru care au existat interdicții de import din partea Uniunii Europene.
Premierul Marcel Ciolacu a spus că, de când e el premier, nu a intrat grâu în țară. În luna numirii sale în funcție, iunie 2023, în România au intrat 2,2 milioane de kilograme de grâu.
Datele primite arată că pe teritoriul României au pătruns cantități mai mici sau mai mari, după intrarea în vigoare a interdicției. Ultima lună în care a intrat grâu pentru piața internă a fost iunie 2023, iar porumb a ajuns chiar și în octombrie.
Porumb
În octombrie, luna în care Guvernul a susținut că nu au mai existat deloc importuri de cereale din Ucraina, a mai intrat în România o cantitate de porumb de 20.040 de kilograme pentru care a fost plătit un preț de 55 de mii de euro. Este singura cereală pentru care există date oficiale că ar fi intrat în România din Ucraina în luna octombrie. Rapiță, floarea soarelui sau grâu nu mai apar pe listele INS.
În septembrie 2023, o altă lună pentru care a existat interdicție, în România au intrat 530.503 kilograme de porumb. În august, a fost importată o cantitate de 151.494 de kilograme, în iulie, 17.264 de kilograme, iar în iunie 2.047.513 de kilograme, potrivit INS.
Îți mai recomandăm Cinci țări cer suspendarea importurilor de cereale ucrainene. Cine trebuie să rezolve revendicările fermierilor?Grâu
Iunie este ultima lună în care, oficial, a intrat grâu în România. INS spune că este vorba despre 2.202.850 de kilograne de grâu, evaluate la 389 de mii de euro.
După această ultimă cantitate înregistrată ca provenind din Ucraina, principalul stat din care a importat România a fost Republica Moldova.
Rapița
Ultima lună în care au existat importuri oficiale din Ucraina a fost mai 2023. Conform datelor puse la dispoziție de Institutul de Statistică, în mai 2023, România a importat 5.166.735 de kilograme de rapiță, evaluate la 3.486.600 de lei. Din acestea, 4.318.220 de kilograme, adică 83,5% proveneau din Ucraina. Prețul plătit este însă 52% din totalul plătit pentru importul de rapiță în luna mai.
În aceeași lună, România a mai importat din Franța, Germania, Italia, Moldova, Slovacia și Spania.
De la începutul anului 2023 și până la momentul interdicției, Ucraina a fost al treila stat ca valoare a importurilor, după Bulgaria și Moldova.
După luna mai, importurile de rapiță au scăzut semificativ în luna iunie și au crescut iar din august încoace. Importurile din Bulgaria s-au prăbușit. De la 10 milioane de kilograme în ianuarie 2023, luna cu cea mai mare cantitate de rapiță importată din Bulgaria, la doar 11 kilograme în iunie.
Moldova a rămas principalul exportator în România, cu un maxim de 55 de milioane de kilograme în iulie 2023.
Cum au fost posibile importurile după interdicție
Pe 2 mai 2023, Uniunea Europeană impunea restricții de importuri de cereale pentru cinci state din apropierea țării aflate în război. Este vorba despre porumb, grâu, rapiță și floarea soarelui, iar țările sunt Bulgaria, Ungaria, Polonia, România și Slovacia.
Interdicția urma să fie în vigoare până cel puțin în septembrie 2023. Decizia a fost luată după ce tensiunea printre fermierii din cele cinci state a crescut îngrijorător, ca urmare a faptului că cerealele din Ucraina, mai ieftine, au invadat piețele europene.
Mai multe surse din piață au explicat cum a fost posibilă continuarea importurilor de cantități, chiar și mici, de cereale din Ucraina, până în octombrie.
Când a transpus interdictia impusă de legislația europeană, România a omis să se refere și la contractele în derulare. Astfel, au existat contracte care nu au putut fi suspendate și în baza acestora au putut fi aduse în continuare cereale.
Ce spune Ministerul ucrainean al Agriculturii
Într-un răspuns trimis serviciului ucrainean al Europei Libere, Ministerul Agriculturii de la Kiev spune că, din mai, oficial, nu au mai fost înregistrate exporturi către România și alte state ale Uniunii Europene la nivelul Guvernului.
Ministerul ucrainean spune că, în luna mai 2023, Comisia Europeană a impus interdicții asupra importului anumitor categorii de produse agricole provenite din Ucraina în cinci țări europene.
Your browser doesn’t support HTML5
Video | În ce condițiile ar renunța fermierii și transportatorii la proteste
Această restricție a afectat exporturile de grâu, porumb, rapiță și floarea-soarelui din Ucraina către Bulgaria, Ungaria, Polonia, România și Slovacia.
În luna septembrie a aceluiași an, Comisia Europeană a revocat aceste restricții, implementând în schimb un mecanism nou pentru importul a patru tipuri de cereale, mecanism propus de Ucraina - sistemul de licențiere.
Conform acestuia, Guvernul ucrainean are obligația de a emite o licență în termen de 30 de zile de la primirea unei cereri de export.
Îți mai recomandăm Greu de oprit. Ce condiții pun fermierii și transportatorii pentru a încheia protestele
În luna septembrie, Cabinetul de Miniștri al Ucrainei a aprobat Rezoluția 1020, care reglementează verificarea și aprobarea exporturilor de anumite produse agricole către Bulgaria, România, Slovacia, Ungaria și Polonia.
Printre produsele menționate în această rezoluție se află grâul și o combinație de grâu și secară, porumbul, rapița și semințele de floarea-soarelui.
În contextul acestor evenimente, începând cu luna mai 2023, nu s-au mai efectuat exporturi de grâu, porumb, semințe de rapiță și semințe de floarea-soarelui către România, precizează oficialii ucraineni.
2022, un an prolific pentru exporturile din Ucraina către România
România a importat în 2022 de peste 20 de ori mai multe produse agroalimentare ucrainene decât în 2021.
Ucraina a devenit în 2022 a treia sursă a importurilor agroalimentare din UE, cu o creștere de 88% față de 2021, devansând chiar și importurile europene din SUA.
Importurile masive de cereale ucrainene, scutite de taxe vamale începând cu mai 2022, au stârnit nemulțumiri în rândul fermierilor din țările învecinate care au acuzat o concurență neloaială.
Prin România, au trecut, de la începutul războiului până la finalul lui 2022, peste 14 milioane de tone de cereale, mai mult de jumătate din cantitatea exportată de Ucraina, declara, în mai 2023, președintele Klaus Iohannis.
În 2022, Ucraina a urcat pe locul patru ca valoare a importurilor de produse agro-alimentare ale României, cu o valoare de aproape 1,1 miliarde de euro, după Germania, Ungaria și Polonia, arată datele transmise Europei Libere de Institutul Național de Statistică (INS).
Îți mai recomandăm Oficial de la Agricultură: Parchetul European verifică afacerea „stuful din Deltă” legată de familia politicianului PSD Paul Stănescu
Cifra reprezenta 8% din totalul importurilor agro-alimentare ale României realizate anul trecut, de aproape 13,26 mld euro.
În 2021, importurile agro-alimentare din Ucraina erau pe poziția a 16-a, în valoare de „doar” 128 de milioane de euro. La acel moment, produsele de acest tip provenite din Ucraina nu beneficiau de scutiri vamale.
Cele mai mari cantități importate au fost de cereale și produse oleaginoase - porumb, grâu, floarea-soarelui, soia și rapiță.
Conform datelor primare ale INS pentru 2021, România importat în 2021 doar 25 de kilograme de grâu, iar în 2022, peste 500.000 de tone, în valoare de peste 138 milioane de euro.
Și la celelalte cereale diferențele sunt spectaculoase. România a importat aproape 750.000 de tone de porumb în 2022, față de doar 529 de tone în 2021, aproape 360.000 de tone de semințe de floarea-soarelui, față de 418 tone în anul precedent, respectiv 320.000 de tone de rapiță, față de 60 de tone în 2021.