Constantin Mitulețu-Buică a dat o declarație, în 2000, în care spunea că este student al Fundației „Dacia” din Herculane, instituție neacreditată. Ulterior, a trecut în CV că a fost de fapt student la Universitatea din Târgu Jiu. Acum, Mitulețu e profesor la Academia de Poliție.
AEP este instituția cea mai importantă pentru finanțarea de la stat a partidelor din România. Europa Liberă a dezvăluit în mai multe articole faptul că AEP a aprobat, din bani publici, până la 300 de milioane de euro pentru formațiunile politice.
Partidele cheltuie o mare parte din bani pe propagandă electorală în presă, așa cum reiese din investigațiile Europa Liberă.
Îți mai recomandăm Secretul lui Ciolacu. 300 de milioane de lei de la partide pentru presă și propagandăCând vine vorba de AEP, Constantin Mitulețu-Buică este unul dintre oamenii care au participat la toate deciziile importate ale instituției din 2015 și până acum.
În urmă cu opt ani a fost numit vicepreședinte al instituției, iar în 2018 a fost numit secretar general. După un an, la propunerea PSD, a ajuns șef al AEP.
În momentul în care Parlamentul îi va aproba demisia din ianuarie, acesta se va întoarce pe funcția de secretar general al Autorității Electorale Permanente, așa cum ne-au declarat reprezentanți ai instituției.
Studiile
Președintele demisionar al Autorității Electorale Permanente (AEP), Constantin Mitulețu-Buică, este profesor universitar în cadrul Academiei de Poliție „Alexandru Ioan Cuza”, din toamna anului trecut.
Europa Liberă a descoperit că nu este foarte clar dacă și-a făcut studiile la Universitatea din Târgu Jiu, așa cum susține acesta în propriul CV.
Dubiile pleacă de la declarația dată în anul 2000 de fostul șef al AEP, în care spunea că e student la o „fundație” din Băile Herculane. Unitatea de învățământ era acuzată, în presa vremii, că e „fabrică de diplome” și nu a fost acreditată niciodată de Ministerul Educației.
Întrebat de Europa Liberă despre studiile sale, Constantin Mitulețu-Buică ne-a apostrofat că am trimis întrebări „nelalocul lor” și ne-a trimis să ne adresăm pentru lămuriri Universității din Târgu Jiu.
Demisia lui Constantin Mitulețu de la AEP intră în vigoare azi, 13 februarie
Constantin Mitulețu-Buică și-a dat demisia din fruntea Autorității Electorale Permanente, pe 11 ianuarie, după ce a fost acuzat de Agenția Națională de Integritate de conflict de interese.
ANI a depus o plângere la Parchetul General împotriva lui și îl acuză că și-a angajat cumnata consilier în cadrul instituției.
Mitulețu Buică a recunoscut că a aprobat angajarea cumnatei sale, dar a afirmat că a respectat legea, conform unui comunicat al AEP.
Cariera universitară
Din toamna anului trecut, fostul șef al AEP este „cadru didactic asociat invitat” la Academia de Poliție „Alexandru Ioan Cuza”, din București, după cum reiese din propriul CV.
Acesta predă în cadrul programului de studii universitare de master „Relații și organizații internaționale în dreptul contemporan”, disciplina „Sisteme electorale comparate”.
Reprezentanții Academiei de Poliție au declarat pentru Europa Liberă că au fost scoase la concurs mai multe posturi de profesor universitar asociat invitat, iar Mitulețu a câștigat unul dintre aceste posturi. Acesta din urmă nu a dorit să ne dea detalii despre noua carieră de profesor universitar.
Doctorat retras, după ce CNATDCU a constatat că fostul șef AEP a plagiat
Înainte să le predea viitorilor ofițeri de poliție despre instituțiile internaționale și noțiuni de Drept, șeful AEP a obținut titlul de doctor în 2016, după o perioadă de studii de trei ani.
El a urmat Școala Doctorală din cadrul Universității Naționale de Apărare „Carol I”, în domeniul „Informație și Securitate Națională”.
Emilia Șercan a scris, în 2020, pentru PressOne, că Mitulețu „a plagiat masiv în lucrarea de doctorat”. În 2021, CNATDCU a confirmat plagiatul și i-a retras titlul.
Your browser doesn’t support HTML5
Președintele AEP: Am pierdut titlul de doctor în urma presiunilor politice
Înainte să intre la școală doctorală, acesta a făcut și studii de master la Facultatea de Economie și Administrarea Afacerilor, Craiova. A urmat cursurile între 2008 și 2010, specializarea Managementul și Dezvoltarea Resurselor Umane.
Student la o universitate care nu a fost acreditată de Ministerul Educației
Semnele mari de întrebare vin însă din trecutul său de student.
Președintele demisionar al AEP susține, în propriul CV, că a absolvit între 1997 și 2001 cursurile de Drept, la zi, ale Universității „Constantin Brâncuși”, din Târgu Jiu. Ceea ce ar însemna că a fost student la Facultatea de Științe Juridice și Administrative.
Însă, tot Mitulețu-Buică a scris în anul 2000, în cadrul unei anchete penale care îl privea pe fratele său geamăn, că era student la o „fundație” din Băile Herculane și nu la Universitatea „Constantin Brâncuşi” din Târgu Jiu.
Declarația a fost dată în fața procurorilor care îl cercetau pe fratele lui Constantin Florin Mitulețu, într-un dosar penal de tentativă de omor.
Documentul declarației a fost făcut public prima dată de Rise Project, într-o investigație care dezvăluia angajarea unor apropiați ai lui Mitulețu în cadrul AEP.
Fundația care se pretindea universitate, cu sediul într-un hotel
Fundația Dacia, menționată de Mitulețu în declarația dată anchetatorilor, se numește de fapt Fundația Română pentru Tineret „Decebal” (sau Universitatea Decebal, cum mai era prezentată în materialele de promovare). Își desfășura cursurile, cel puțin până în 2000, la Hotelul Minerva, din Băile Herculane.
Consiliului Național de Evaluare și Acreditare Academica (CNEAA) din cadrul Ministerului Educației nu a acreditat niciodată această unitate de învățământ superior, așa cum reiese din datele comunicate, în 2002, de instituția amintită.
La acel moment, CNEEA preciza că Fundația Română pentru Tineret Dacia „nu a fost și nu este autorizată să funcționeze provizoriu, nu a avut și nu are nici o specializare de învățământ superior autorizată să funcționeze provizoriu.”
Îți mai recomandăm Educație, pensii speciale, taxe. Prioritățile sesiunii parlamentare în timpul căreia PSD preia șefia GuvernuluiÎn plus, „nu are dreptul să desfășoare activități de învățământ superior și nici să poarte denumirea de universitate, nu are dreptul să emită și să elibereze documente școlare referitoare la învățământul superior”.
Presa vremii a scris mai multe articole și investigații despre fundația din Băile Herculane, despre care spunea că e un fel de „fabrică de diplome”.
Fostul șef al AEP a refuzat să răspundă la întrebări
Europa Liberă l-a contactat pe Constantin Mitulețu-Buică pentru a explica unde a fost, de fapt, student.
„Am văzut întrebările trimise. Sunt foarte nelalocul lor”, a fost o parte din scurta reacție.
Acesta ne-a trimis să ne adresăm Universității din Târgu Jiu pentru a ne lămuri unde a studiat.
Până în acest moment, Universitatea „Constantin Brâncuși” din Târgu Jiu și Academia de Poliție „Alexandru Ioan Cuza” din București nu au comentat situația.
Un reprezentant al Universității „Constantin Brâncuși” din Târgu Jiu ne-a explicat, sub protecția anonimatului, că este posibil ca studenții care urmau cursurile neacreditate de la Fundația „Dacia” să fi avut posibilitatea de a susține lucrarea de licență la o altă universitate acreditată.
Mandatul lui Mitulețu la AEP expiră luni
Mandatul lui Constantin Mitulețu-Buică expiră pe 13 februarie, iar Coaliția PSD-PNL-UDMR nu a luat încă o decizie cu privire la un înlocuitor, șefia Autorității Electorale Permanente urmând să fie asigurată prin interimat, de unul dintre cei doi vicepreședinți.
Îți mai recomandăm PSD și PNL nu se pun de acord cine să fie noul șef al AEP. Mandatul lui Constantin Mitulețu expiră luniAEP verifică finanțarea partidelor și reglementează alegerile, iar instituția este cu atât mai importantă cu cât anul acesta trebuie să pregătească cele patru rânduri de alegeri din 2024, fiind pentru prima dată în istoria României când se întâmplă acest lucru.
Miza alegerilor parlamentare, europarlamentare, locale şi prezidenţiale crește și în contextul finanțării presei la secret de către partidele aflate în coaliție, după cum Europa Liberă a arătat într-o serie de articole publicate în ultimii doi ani, într-o perioadă neelectorală.
PNL și PSD au alocat în ultimii doi ani peste 28 de milioane de dolari pentru a-și promova imaginea în presă. PSD nu a dezvăluit vreodată unde au ajuns banii publici primiți de la bugetul de stat.
În acest sens, AEP a transmis Guvernului, la finalul anului 2022, un proiect de lege prin care partidele care primesc subvenție de la stat să nu poată cheltui mai mult de 30% din sumă pentru presă și propagandă.
Îți mai recomandăm Proiectul „bani pentru presă de la partide” a ajuns la Guvern: Cheltuielile cu propaganda, reduse la 30%