Schimbarea în structura puterii de anul trecut s-a oglindit și în privința opoziției. În timp ce noua coaliție domină fără drept de apel Parlamentul și are suficiente voturi încât să se încumete la modificarea Constituției, opoziția s-a subțiat semnificativ.
În acest moment este vorba de o coaliție supradimensionată a cărei eficiență este maximă, așa cum se întâmplă, de regulă, atunci când o coaliție este formată din puține partide, la mijloc fiind vorba de accesul la resurse pentru care se bat mai puține forțe politice. Existența unor partide atât de diferite între ele atât la putere, cât și în opoziție este o situație inedită pe scena politică. Cu riscurile aferente.
În opinia analistului politic Cristian Pârvulescu, PSD va încerca să se profileze ca un partid de opoziție aflat la putere.
„PSD joacă în opoziție față de președinte și față de PNL, nu-l atacă încă pe primul ministru. PSD va încerca să se profileze ca un partid de opoziție la putere, profitând că nu are prim-ministru, iar președintele partidului e în afara guvernului, deci nu e obligat la solidaritate cu actele guvernului”.
De cealaltă parte, USR, AUR, grupul format în jurul lui Ludovic Orban și cei câțiva neafiliați au 145 de voturi, adică doar o treime din Parlament. O cifră care aruncă orice demers în derizoriu, chiar dacă aceste partide ar acționa unitar în opoziție. Ceea ce iese însă din discuție.
Îți mai recomandăm Analiză | Un an de la alegerile parlamentare. Cum s-a întors PSD înapoi la guvernareUSR, în căutarea propriului electorat
Dincolo de episodul alianței pentru susținerea moțiunii de cenzură, USR și AUR sunt despărțite de o prăpastie în ce privește toate chestiunile importante în societate: vaccinare, certificat verde, raportarea la istorie și Uniunea Europeană, drepturile minorităților etc.
AUR și-a primit eticheta de partid homofob și xenofob, antisemnit, antivaccinist și populist, motiv pentru care este evitat de toate celelalte partide, care nu vor să-și asocieze numele cu el la vedere. Liderii AUR neagă însă toate aceste acuze. Manevra de anul trecut a USR a fost singulară, iar partidul are toate motivele să o regrete.
Este o frustrare socială care se exprimă prin suveranism, revenirea la tradiție a celor care se simt înlăturați de la beneficii de partidele sistem. Această frustrare a fost accentuată de pandemie.
Este un motiv în plus ca acum USR să se distanțe cu obstinație de AUR. Are, de altfel, toate motivele, dacă s-ar raporta numai la ultima declarație negaționistă a partidului. Cale de colaborare între cele două partide nu există, pentru USR riscul unui dialog fiind mai mare decât pentru AUR.
„AUR și USR sunt două partide fundamental diferite, sunt ca apa cu uleiul, nu avem nimic în comun și nici nu o să avem. Îi vom penaliza mereu atunci când depășesc liniile roșii, cum a fost cu negarea Holocaustul”, spune pentru Europa Liberă Ionuț Moșteanu, purtător de cuvânt al USR.
Pentru USR postura de partid de opoziție, după ce a fost la guvernare timp de aproape un an, este una complicată, care necesită o schimbare radicală de strategie și de poziționare. Și în Parlament, și pe scena publică.
Ionuț Moșteanu susține că strategia partidului merge pe trei direcții în ce privește relația cu puterea.
„Trei lucruri vom face: vom monitoriza acțiunile guvernului, în primul rând implementarea jaloanelor din PNRR și vom contribui la adoptarea proiectelor de lege care sunt condiționalități, în al doilea rând, ne asigurăm că toate proiectele sunt constituționale, avem, spre deosebire de AUR, numărul de parlamentari și la Senat, și la Cameră pentru a sesiza CCR. Am făcut asta deja și vom face în continuare ca să prevenim abuzurile actualei puteri. În rest, pregătim proiecte de legi în linie cu programul și principiile partidului. Deci, vom fi cu ochii pe guvern”.
Ionuț Moșteanu spune că între USR și AUR sunt diferențe mari în privința ideologiei politice.
Pe de altă parte, întrebarea în cazul USR este cum va reuși să-și consolideze poziția, atâta vreme cât vocea sa în Parlament este acoperită de cea a AUR, iar la alegerile din 2020 și după nu a reușit să se consolideze la nivel local. A fost o oportunitate ratată. Acum este în căutarea propriului electorat, unul de opinie, care crește și scade în funcție de context.
Îți mai recomandăm PNL, între morală și aritmetică. Refacerea USL, trădarea electoratuluiGrupul Orban, între principii liberale și populism
Dacă relația USR-AUR este în mare măsură clară, cea cu grupul lui Ludovic Orban, care numără în momentul acesta 18 parlamentari, este mai complicată. În primul rând, partidul nu și-a clarificat deocamdată direcția și strategia nici în raport cu coaliția de guvernare, în special cu PNL, nici cu USR. Moșteanu susține că deși există o relație bună cu parlamentarii acestui grup, nu au fost contacte de colaborare instituțională. Motivul?
„Deocamdată nu e foarte clar ce va vrea să facă acest grup, cum va vrea să se poziționeze, dacă țintește doar o răfuială a lui Ludovic Orban. Trebuie să se clarifice ideologic, doctrinar și ca strategie politică, apoi vom vedea în ce măsură vom colabora în Parlament”.
Trebuie remarcat că alianța cu PSD nu a produs o hemoragie în interiorul PNL, nici la nivel local și nici chiar la nivel parlamentar. Cu excepția parlamentarilor din jurul lui Ludovic Orban, nu s-au înregistrat plecări din PNL, sau, oricum, au fost nesemnificative. Motivul este lesne de descifrat: guvernarea și accesul la resurse s-au dovedit mai atractive decât ideologia și fidelitatea față de electorat.
Deocamdată, grupul Orban s-a profilat ca o formațiune anti-Iohannis și anti-PNL, susținătoare a valorilor tradiționale de dreapta. Ludovic Orban spune pentru Europa Liberă că viitorul partid va face opoziție de drepta.
„Ne vom opune la toate măsurile care nu sunt conforme gândirii noastre politice de încurajare a mediului privat, inițiativei individuale, ne vom opune tuturor măsurilor care îngrădesc libertățile individuale care vor abunda într-un guvern care are o reprezentare parlamentară atât de puternică și una și mai puternică în administrația locală. Cu USR vom colabora, cu AUR e complicat, o să fie probabil niște colaborări punctuale”.
O astfel de colaborare punctuală a fost la certificatul verde la locul de muncă, pe care Ludovic Orban și parlamentarii din grupul său l-au respins, aidoma AUR. Orban spune însă că opoziția lor la certificatul verde are rațiuni diferite de cele ale AUR, care este mai degrabă antivaccinist.
Îți mai recomandăm Fuga de responsabilitate | Certificatul verde, blocat de populismCauzele eficienței AUR
Până în acest moment, AUR este partidul care a crescut fiind în opoziție, beneficiind de pandemie și de criza economică. A știut să fructifice frustrările, fricile și inegalitatea socială, acutizate de pandemie.
Îți mai recomandăm Un an cu AUR | Cum a ajuns partidul de tip reality-show primul pe Facebook, al doilea în sondajeProfesorul Cristian Pârvulescu susține că în plan parlamentar, AUR este singurul partid din opoziție a cărui voce se face auzită și care are succes în influențarea actului de guvernare.
„Eficiența AUR a fost absolută, a reușit să blocheze certificatul sanitar. Frica politicienilor este foarte mare, o vedem foarte clar. AUR reușește să influențeze actul de guvernare fiind în opoziție, profitând de frici, de nesiguranță, de ambiguități, de calcule meschine. USR și Orban nu vor putea să influențeze decizia pentru că nu vor putea să meargă în aceeași zonă. Orban niciodată nu va putea să prelua mesajul AUR, deși parțial a preluat anumite lucruri, este și el tentat de discursul populist. Dacă situația epidemiologică și economică se va îmbunătăți AUR se va prăbuși”.
Până atunci însă, potrivit sondajelor de opinie, AUR a crescut semnificativ, ajungând la 17%, în timp ce USR a coborât la 11%.
Necunoscuta acestui an și a raporturilor putere-opoziție rămâne însă anduranța Coaliției PSD-PNL, care depinde de accesul la resurse și de calculele electorale pe termen mediu.
Îți mai recomandăm România pașilor pierduți. Marile momente de răscruce ale ultimelor trei decenii