Bine v-am găsit,
Iată principalele știri:
- Premierul ucrainean Danîs Şmîhal a confirmat marţi că summitul Ucraina-Uniunea Europeană are loc vineri la Kiev.
- Transparency International a publicat harta corupției la nivel mondial, care situează România cu un scor de mijloc de 46, față de 45 anul trecut.
- Peste 1,27 milioane de persoane au participat marți la protestele din Franța. Miercuri sunt anunțate greve majore în Marea Britanie. La București, profesorii pichetează Guvernul.
Vladimir Putin nu dă semne că vrea pace
La aproape un an de la declanșarea invaziei ruse în Ucraina, numărul victimelor de ambele părți a ajuns la 200.000 de civili și militari, scrie Europa Liberă.
Cu toate că rușii au mai multe pierderi, ei se pregătesc pentru un nou atac puternic asupra Ucrainei, cel mai probabil în lunile următoare, potrivit analiștilor de la Institutul pentru Studierea Războiului citați de The Guardian.
Secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, a spus că „nu există semne” că Vladimir Putin „s-ar pregăti pentru pace”. Mai ales că, în estul Ucrainei, continuă luptele grele pentru controlul orașului Bahmut și al altor orașe din regiunea Donețk.
Zilnic, militarii ucraineni își îngroapă prietenii și colegii căzuți pe câmpul de luptă. Imaginea de mai sus este de la înmormântarea lui Oleksandr Korovn, un soldat de 28 de ani, ucis pe frontul de la Bahmut.
Însă, este puțin probabil ca Rusia să înregistreze un succes strategic în orice potențială ofensivă în Ucraina în această primăvară, pentru că nu are echipamente și logistică, spun unii oficiali occidentali citați de CNN.
Armata ucraineană continuă să primească ajutor de la țările aliate. Ministrul francez al Apărării Sébastien Lecornu i-a spus marți omologului său ucrainean Oleksii Reznikov că Franţa urmează să furnizeze Ucrainei 12 tunuri de tip Caesar de 155 de milimetri suplimentare.
În total, Kievul se așteaptă să primească între 120 și 140 de tancuri într-un „prim val” de livrări de la 12 state, a declarat ministrul de externe al Ucrainei, Dmitro Kuleba.
Ucraina va înregistra vineri o premieră prin organizarea primului summit Ucraina-Uniunea Europeană la Kiev, iar joi vor avea loc „consultări interguvernamentale” între Kiev şi Comisia Europeană.
„Faptul că acest summit se ţine la Kiev este un semnal puternic adresat atât partenerilor noştri, cât şi inamicilor noştri”, a declarat premierul Danîs Şmîhal.
Summitul Ucraina-UE nu e numai un „semnal puternic” trimis Moscovei, la aproape un an de la începutul invaziei ruse, ci are importanță pentru aderarea Ucrainei la UE, lucru pe care oficialii de la Kiev speră să îl facă rapid. Primul pas pentru aderare pare că a fost făcut prin curățarea aparatului guvernamental de la Kiev de corupți.
Preşedintele Volodimir Zelenski a declarat, marţi seară, în discursul adresat naţiunii, că pregăteşte noi reforme în Ucraina, care vor schimba realitatea socială, juridică şi politică în multe feluri. „Aşteptăm de la partenerii noştri din Uniunea Europeană decizii care să fie în concordanţă cu nivelul de cooperare atins între instituţiile noastre şi UE, precum şi cu progresul nostru. Progres care este evident, chiar şi în ciuda războiului pe scară largă”, a spus Zelenski.
România pare că stă pe loc la corupție
În România, corupția pare că stă pe loc de 10 ani. Harta corupției la nivel mondial, publicată de Transparency International, situează România cu un scor de mijloc de 46, față de 45 anul trecut. Europa Liberă scrie că această nouă evaluare situează România încă sub media europeană și într-o relativă stagnare în ultimii zece ani, la nivel de percepție.
Tot la nivel de percepție, sentințele în procesele în derulare par dinainte știute de ministrul Justiției.
Cătălin Predoiu a declarat într-un interviu că soțul fostei șefe DIICOT Giorgiana Hosu, Dan Hosu, a fost achitat definitiv, însă fără să existe o sentință în acest sens. Cazul Hosu e în faza de apel, următorul termen fiind programat pe 7 februarie 2023.
Ministrul Justiției, Cătălin Predoiu, a dezvăluit sentința într-un proces a căruit pronunțare este pe 7 februarie 2023. Ulterior, el a spus că este o eroare, că nu a verificat informațiile primite pe surse
Întrebat de unde știe decizia judecătorilor din moment ce aceasta nu s-a pronunțat, Predoiu a răspuns că avea informația „din surse neoficiale” și nu a verificat-o.
„Eroarea comisă a fost fără intenție, de bună credință am crezut în adevărul celor afirmate”, a spus Predoiu. Ca urmare, bănuit de „imixtiune în interiorul puterii judecătorești”, lui Predoiu i se cere acum demisia atât din partea unei asociații de procurori, cum scrie G4Media, cât și din partea partidelor politice precum USR și PSD.
„Cazul Predoiu” va fi discutat miercuri și în coaliția de guvernare, scrie tot G4Media, la inițiativa PSD ai cărui membrii „sunt consternați și spun că dacă era ministrul justiției de la PSD nu doar că era presat să demisioneze, dar era și încolonat la DNA”. Deocamdată, PNL nu a ieșit cu vreo poziție publică cu privire la declarațiile ministrului său.
Tot la capitolul corupție, Victor Pițurcă și fiul, secondați de directorul general al Romarm, Gabriel Ţuţu, ar fi produs un prejudiciu de 1,8 milioane de euro în contractul pentru achiziția de măști neconforme livrate MApN.
Victor Pițurcă a fost plasat, marți sub control judiciar, iar fiul său reținut pentru 24 de ore.
Marți noaptea, un judecător de la Tribunalul Bucureşti a respins cererea DNA de arestare preventivă pentru 30 de zile a directorului Romarm, Gabriel Ţuţu, şi a lui Alexandru Piţurcă, fiul lui Victor Piţurcă. Cei doi au fost și ei plasați sub control judiciar.
Proteste ale profesorilor din Marea Britanie și București pentru salarii mai mari
La nivel european, Franța și Marea Britanie se confruntă cu mari proteste și greve care afectează activitatea de zi cu zi. În Franța, aproximativ 2,8 milioane de persoane au manifestat marţi împotriva reformei pensionării, a anunţat Confederaţia Generală a Muncii.
Datele oficiale arată însă un număr mai mic: 1,24 de milioane de manifestanți în toată țara. Ca urmare, marți, doar o treime dintre trenurile de mare viteză și chiar mai puţine trenuri locale şi regionale au funcţionat. De asemenea, și metroul din Paris a fost grav perturbat.
În Marea Britanie, peste 100.000 de profesori din Anglia și Țara Galilor vor fi miercuri în grevă, nemulțumiți de salarii. BBC scrie că 23.000 de școli vor avea întreruperi în procesul educațional sau vor fi închise.
Marți, peste 1,2 milioane de francezi au protestat la Paris împotriva planului de reformă a pensiilor al guvernului francez. Sindicaliștii susțin că numărul manifestanților ar fi fist de 2,8 milioane de oameni
În timp ce profesorii cer o creștere a salariului peste inflație, ministrul Educației Gillian Keegan spune că grevele sunt „profund dezamăgitoare”, pentru că a îndeplinit cererea sindicatelor pentru o finanțare suplimentară de 2 miliarde de lire sterline.
La București, cele trei federaţii sindicale din Educaţie vor picheta, miercuri, sediul Guvernului, însă numărul persoanelor va fi de aproximativ 1.000 de persoane.
La fel ca cei din Marea Britanie, profesorii români cer și ei salarii decente, mai ales pentru personalul nedidactic. În privința salariilor profesorilor, sindicaliștii spun că acestea „nu reflectă importanţa socială a muncii depuse de cadrele didactice”.
Alte subiecte:
- Europa Liberă publică câteva discuții de pe un grup intern al PNL din care reiese că există răzmeriță cu privire la șeful partidului. Cine vrea să-l schimbe pe Ciucă din fruntea PNL?
- La doi ani după lovitura de stat din Birmania, Marea Britanie, SUA și Canada au impus noi sancțiuni împotriva armatei, inclusiv măsuri care vizează oprirea furnizării de combustibil forțelor aeriene, acuzate că au bombardat fără discernământ zone civile.
- Un nou studiu, publicat marți în Proceedings of the National Academy of Sciences, a analizat schimbările de stil și culoare în aproape 100 de picturi ale lui Monet și Turner. Cercetătorii spun că cei doi impresioniști au pictat ceruri mult mai intunecate pe măsură ce poluarea aerului creștea.
Așteptăm mesajele voastre la adresa de e-mail treiminute@rferl.org.
Toate cele bune,
Andreea