Cu 100 de militari americani sosiți deja în România, potrivit anunțului făcut de ministrul Apărării, Vasile Dîncu, urmează ca ceilalți până la 1.000 militari din Regimentul 2 Cavalerie să ajungă în zilele următoare de la baza Vilseck, din Germania.
„Scopul acestei misiuni este să consolideze Alianţa Nord-Atlantică, să crească încrederea, să dea asigurări aliaţilor şi să întărească flancul estic al NATO”, a declarat colonelul Joe Ewers, comandantul Regimentului 2, înainte ca primul convoi să-și înceapă deplasarea către România.
„Acest fapt este mărturia angajamentului nostru de a respecta Articolul V din Tratatul NATO și o mărturie a muncii foarte, foarte importante depuse de Statele Unite și România în materie de apărare în ultimul deceniu”, a declarat la București Derek Chollet, consilierul în probleme de securitate al Secretarului de Stat, Anthony Blinken.
Poliția Militară va dispune măsuri pentru asigurarea fluenței în trafic și informarea conducătorilor auto asupra eventualelor restricții rutiere pe traseul Arad - Deva – Sibiu - Râmnicu Vâlcea – Pitești – București - Mihail Kogălniceanu.
Detașamentul care va acționa în România va purta denumirea Task Force (TF) Cougar și va fi constituit, în principal, din militari ai Batalionului 2 / Regimentul 2 Cavalerie, care vor acționa cu transportoare blindate Stryker, la care se vor adăuga militari cu alte specialități din cadrul batalioanelor regimentului, precum artilerie, geniu ori structuri de sprijin, arată MApN.
Primul convoi a intrat miercuri seară în România, urmând ca alte două să ajungă în țară în această noapte.
Convoiul american se va deplasa pe ruta Arad - Deva – Sibiu - Râmnicu Vâlcea – Pitești – București - Mihail Kogălniceanu.
Primul convoi va pleca de la Râmnicu-Vâlcea în jurul orei 1:00, după pauza obligatorie de odihnă pentru șoferi, și va ajunge la București în jurul orei 4-5:00 dimineața. Acesta este așteptat să sosească vineri dimineață la Baza 57 Aeriană Mihail Kogălniceanu din Constanța între orele 8-9:00.
Claudiu Degeratu, expert în securitate internațională și studii strategice, a spus că durata este una normală din mai multe motive.
„În primul rând un element este de natură strategică, nici Europa și nici NATO n-au reușit să finalizeze și să implementeze planul de mobilitate militară, la care noi ne-am tot angajat și ne chinuim din 2015. De fapt nu e doar situația segmentului de transport din România, ci din Germania încoace și spre Polonia și spre baltici durează mult mai mult. Discutăm despre convoi terestru”, a spus el, pentru Europa Liberă.
Al doilea convoi se va pune în mișcare de la Nădlac tot vineri, în cursul dimineții, pe același traseu, și ar urma să ajungă în Constanța vineri seară.
„Al doilea considerent este politic: trebuie să se vadă. Armata SUA a mai făcut acest tip de deplasare, tocmai pentru a întări încrederea românilor și oamenii să vadă că ceva se mișcă în zona asta. Al treilea element este logistic, situația cu autostrăzile noastre, care nu prea sunt. Trebuie să se facă în etape, să oprești convoiul pentru pauze, la vamă încă se procesează o mie de soldați. Acum se dublează timpul probabil din motive de pandemie. Sunt și niște condiții obiective”, a explicat Degeratu.
Numărul transportoarelor blindate Stryker care urmează să ajungă în România nu a fost dezvăluit.
Cei aproximativ 1.000 de militari din Regimentului 2 Cavalerie se vor alătura celor peste 900 de militari americani care se află deja în România în cadrul operațiunii Atlantic Resolve.
„Să sperăm că al doilea batalion de infanterie întărit dislocat în România este în perspectiva unui grup de luptă”, a spus generalul în rezervă Virgil Bălăceanu, pentru Europa Liberă.
„Dorința României și cu discuțiile purtate la nivelul NATO, ar trebui să rămână permanent. Dacă flancul de nord-est are câte un grup de luptă în Polonia și în fiecare dintre cele trei țări baltice, de ce România nu are un grup de luptă? Ar fi nevoie de o prezență permanentă, dacă vorbim de un grup de luptă el ajunge la 1.500 de oameni”, a completat generalul în rezervă.
Îți mai recomandăm Exercițiile militare Rusia-Belarus, demonstrație de forță sau preambul la invadarea Ucrainei?Capabilitățile blindatelor Stryker
Noul contingent american este dotat cu transportoare blindate Stryker. Acestea sunt vehicule de luptă pe roți, ușor blindate, de greutate medie, fiind concepute pentru a fi desfășurate în timp scurt și să ofere o formațiune antitanc mobilă rapidă și flexibilă.
„Ideea a fost să se aducă letalitatea din structurile blindate grele și mobilitatea pe care o aveau transportoarele amfibii blindate. Mobilitatea este mare, ele ajung și la 100 de km/h. Letalitatea este dată de faptul că au armament de la 2,7 mm până la tun de 30 de mm, tun de 105 mm, toată gama de mortiere montată pe transportor, rachete antitanc, rachete antiaeriene”, a mai spus Virgil Bălăceanu, general în rezervă.
Fostul reprezentant al României la Comandamentul NATO de la Bruxelles a adăugat că blindatele Stryker „nu sunt niște transportoare de trupe, ci niște platforme de luptă și de conducere a luptei”.
Vehiculul blindat Stryker cu opt roți cuprinde două variante: vehiculul purtător de infanterie (ICV) și sistemul de tunuri mobile (MGS).
Armament principal:
- Mitralieră M2 de 12,7 mm și lansator de grenade MK-19 de 40 mm / pistol Bushmaster II Mk44 Bushmaster de 30 mm (pe Dragoanele Stryker) / tun M68A2 de 105 mm (pe sistemul de tunuri mobile M1128)
Armament secundar:
- Mitraliere M2 de 12,7 mm și mitraliere M240 de 7,62 mm (pe Mobile Gun System)
Stryker este un vehicul de luptă care poate fi așezat între infanteria ușoară pură și infanteria grea mecanizată.
Primele transportoare au intrat în dotarea Armatei SUA în 2002 și fiecare poate adăposti un pluton de nouă infanteriști și un echipaj de doi oameni.
Blindajul oferă o protecție completă împotriva proiectilelor de 14,5 mm și împotriva exploziilor aeriene de artilerie de 152 mm.
Un astfel de vehicul blindat poate atinge viteze de până la 96 de kilometri la oră, cu o autonomie maximă de 531 km și costă aproximativ 4,9 milioane de dolari.
În afară de SUA, astfel de blindate se mai află în dotarea armatei din Thailanda și ar putea fi vândute și celor din Argentina, Chile și Macedonia de Nord.
Îți mai recomandăm De ce continuă liderii europeni să eșueze în dialogul cu RusiaMisiunea noilor militari veniți în România
Ministerul Apărării a mai anunțat că misiunea principală a TF Cougar pe timpul dislocării în România va consta în desfășurarea de antrenamente și activității în comun cu structurile Armatei României cu scopul „ridicării nivelului de interoperabilitate și a încrederii reciproce”.
„Dislocarea acestui detașament face parte din măsurile de consolidare a posturii aliate pe întreg flancul estic al NATO, ca formulă defensivă de asigurare a securității aliaților și de descurajare a acțiunilor agresive în regiunea Mării Negre. În același timp, reprezintă o dovadă concretă a nivelului ridicat de cooperare în domeniul securității și apărării în cadrul Parteneriatului Strategic dintre România și Statele Unite ale Americii și transmite un mesaj puternic de solidaritate între aliați”, transmite MApN.
Îți mai recomandăm Boris Johnson, într-un editorial: Acțiunile lui Putin întăresc, de fapt, NATOMilitarii din Regimentul 2 Cavalerie mecanizată au mai venit în România de două ori. În 2017, la exercițiul Saber Guardian organizat de NATO în mai multe țări, și în 2015, într-un „Marș al Cavaleriei” de la baza Mihail Kogalniceanu până la poligonul de la Cincu.
Anunțul privind detașarea militarilor în România a fost făcut de purtătorul de cuvânt al Pentagonului, John Kirby, pe 2 februarie.
„Nu sunt trupe permanente și nu vor lupta în Ucraina, ci au scopul de a întări postura aliaților noștri din Europa de Est”, a spus oficialul american.
Îți mai recomandăm Jens Stoltenberg: Moscova a mobilizat 30.000 de soldați în BelarusKirby a precizat atunci că mutarea are loc în urma unui acord bilateral între România și Statele Unite, la cererea expresă a Bucureștiului.
Alți aproximativ 2.000 de militari vor ajunge în Polonia și Germania în această perioadă.
Alături de cele 3.000 de trupe, aproximativ 8.500 soldați americani rămân în stare de alertă și vor fi mutați în Europa dacă NATO sau președintele american John Biden solicită acest lucru.
Tensiunile dintre Rusia și NATO sunt în creștere, după tentativele eșuate ale mai multor lideri Occidentali de a ajunge la un compromis cu Moscova, în urma comasării a peste 100.000 de soldați ruși în apropiere de granița cu Ucraina.
Îți mai recomandăm Analiză | Macron și criza din Ucraina. Cum a ajuns liderul francez să conducă negocierile cu Putin